====== Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon ongelmat ======

===== Mistä ongelmat johtuvat? =====

==== 1990-luvun laman leikkauksia ei ole korjattu ====

> Terveydenhuollon professori **Kristiina Patja** Helsingin yliopistosta paikantaa nykytilan synnyn 1990-luvun alussa tehtyihin päätöksiin.
>
> Tuolloin sote-palveluiden rahoituksen päätäntävalta siirrettiin valtiolta kunnille. Sitten iski lama. Esimerkiksi psykiatristen palveluiden osalta ajatuksena oli siirtää resurssit avopalveluihin.
>
> Toisin kuitenkin kävi.
>
> – Lamassa ainoastaan leikattiin eikä esimerkiksi avopalveluita koskaan oikein syntynyt. Toinen muutos oli, että erikoissairaanhoidon palveluista tuli jälkilaskutukseen perustuvaa toimintaa. Eli ensin tehtiin ja sen jälkeen katsottiin, paljonko se maksaa. Laskut lähetettiin kunnille, Patja kertaa.
>
> Syntyi malli, jota Patja kuvaa perusterveydenhuollon ”leikkausautomaatiksi”.
>
> – Avopalveluista ja julkisista palveluista aina säästettiin tai niihin ei resursoitu lisää rahaa. Sen myötä terveydenhuollon rakenne alkoi hitaasti muuttua, Patja kuvaa.(([[https://yle.fi/a/74-20027115|Yle Uutiset 25.4.2023]]))

==== Terveydenhuollon rahoitus alle länsieurooppalaisen keskiarvon ====

> //"Olisi syytä miettiä, pitäisikö jollain aikavälillä rahoitus nostaa länsieurooppalaiselle tasolle."// Professori Ilmo Keskimäki, Yle Uutiset 25.4.2023(([[https://yle.fi/a/74-20027115|Yle Uutiset 25.4.2023]]))


==== Terveiden hoitajia liikaa, sairaiden hoitajia liian vähän ====



=== Suomen terveydenhoito huipputehokas, rahoitus alle eurooppalaisen keskiarvon ===

Sote-palvelut tuotetaan Suomessa edullisesti, mutta silti laadukkaasti. 

Vuonna 2018 arvostetussa Lancet-tiedelehdessä julkaistun tutkimuksen(([[https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30994-2|Fullman ym. (2018)]])) mukaan Suomen julkisesti rahoitettu terveydenhuolto on laadun ja saatavuuden osalta maailman paras yhdessä Islannin, Norjan, Alankomaiden, Luxemburgin, Sveitsin ja Australian kanssa. Näiden maiden välillä ei ollut tilastollisesti merkittävää eroa hoidon tulosten suhteen. Suomen terveydenhuolto on viime vuosina kuitenkin parantanut tuloksiaan näistä kärkimaista eniten.(([[https://www.sttinfo.fi/tiedote/suomen-terveydenhuoltojarjestelma-maailman-paras?publisherId=23980819&releaseId=68770285|STT 27.6.2018]]))

Toisen, myöskin vuonna 2018 Lancetissa julkaistun tutkimuksen(([[https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30697-4|Dieleman ym. (2018)]])) mukaan Sveitsi, Islanti ja Suomi pärjäävät terveydenhuollon laadun ja oikeudenmukaisuuden osalta paremmin kuin muut maat maailmassa. Suomessa terveydenhuolto maksaa yhteisistä varoista henkilöä kohden 3300 dollaria vuodessa. Tämä on noin 10 prosenttia vähemmän kuin Islannissa ja 40 prosenttia vähemmän kuin Sveitsissä.(([[https://www.sttinfo.fi/tiedote/suomen-terveydenhuoltojarjestelma-maailman-paras?publisherId=23980819&releaseId=68770285|STT 27.6.2018]]))

Kalleinta hoito on Yhdysvalloissa, yli 8000 dollaria henkilöä kohden. Hinta ei kuitenkaan takaa laatua: Tutkijoiden kehittämät terveydenhuollon laatumittarit kertovat, että summalla saavutetaan vain 70 prosenttia Suomen terveydenhuollon tuloksista. Pelkkä rahan syytäminen terveydenhuoltoon ei siis riitä, ja USA onkin terveydenhuollon laatu- ja saavutettavuusasteikossa Tsekin tasavallan jälkeen sijalla 29. Tutkimuksen mukaan erveydenhuoltoon laitetusta rahasta saadaan paras tulos, kun rahoitus- ja terveydenhuoltojärjestelmää johdetaan ja hallinnoidaan luotettavasti niin paikallisesti kuin valtakunnallisestikin.(([[https://www.sttinfo.fi/tiedote/suomen-terveydenhuoltojarjestelma-maailman-paras?publisherId=23980819&releaseId=68770285|STT 27.6.2018]]))

===== Mitä ongelmille pitäisi tehdä? =====

==== Yksityistäminen ei säästäisi rahaa ====

>//Terveydenhuoltotutkimuksen professori Keskimäen mukaan ei ole mitään näyttöä siitä, että julkisessa terveydenhuollossa palveluiden tuottaminen olisi tehottomampaa kuin yksityisellä.//(([[https://yle.fi/a/74-20027115|Yle Uutiset 25.4.2023]]))

//Katso myös [[Myytit-Yksityinen on aina tehokkaampi|Myytti: Yksityinen on aina julkista tehokkaampi]]//


===== Lähteet =====

==== Tutkimuksia ====

Dieleman, J. L., ym. (2018). Trends in future health financing and coverage: Future health spending and universal health coverage in 188 countries, 2016–40. //The Lancet//, 391(10132), 1783–1798. [[https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30697-4|https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30697-4]]

Fullman, N., ym. (2018). Measuring performance on the Healthcare Access and Quality Index for 195 countries and territories and selected subnational locations: A systematic analysis from the Global Burden of Disease Study 2016. //The Lancet//, 391(10136), 2236–2271. [[https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30994-2|https://doi.org/10.1016/S0140-6736(18)30994-2
]]

==== Uutisia ====

[[https://www.sttinfo.fi/tiedote/suomen-terveydenhuoltojarjestelma-maailman-paras?publisherId=23980819&releaseId=68770285|STT 27.6.2018: Suomen terveydenhuoltojärjestelmä maailman paras.]]

[[https://yle.fi/a/74-20027115|Yle Uutiset 25.4.2023:]] //Professorit tarttuisivat rohkeasti ”pyhiin lehmiin” – näin asiantuntijat pelastaisivat julkiset terveyspalvelut.//